![](/themes/vital_theme/images/ferdevonal_zold.gif)
Tracy Bedrosian és Randy Nelson, az Ohiói Állami Egyetem neurológusai egy nyolc hétig tartó kísérlet folyamán törpehörcsögök egy részét 16 órán át világosban, nyolc órán át sötétben tartották, másik részüket pedig éjjel enyhe fénynek tették ki, ami nagyjából egy sötét szobában bekapcsolva hagyott televízió fényerejének felelt meg.
![alvás, depresszió alvás, depresszió](https://www.vital.hu/files/images/i_felhomaly-alvas-depresszio.jpg)
Az amerikai Idegtudományi Társaság éves találkozóján San Diegóban bemutatott eredmények szerint az éjjeli fénynek kitett rágcsálókon jóval gyakrabban mutatkoztak a depresszió tünetei, mint sötétben alvó társaiknál. Ez abban nyilvánult meg, hogy sokkal kevesebb cukros vizet fogyasztottak, amellyel az egészséges állatok azonban be sem tudnak általában telni – írja a Der Spiegel című német lap internetes kiadása.
A jelenség okát keresvén a kutatók megvizsgálták a kísérleti állatok agyát. A félhomályban éjszakázók hippokampuszában lényegesen kevesebb úgynevezett dendritikus tüskét találtak. Az idegsejtek e gombszerű kinövései döntő szerepet játszanak az agysejtek közötti információáramlásban.
A kutatók szerint a tüskék csekély számáért a melatonin nevű hormon termelésének világos éjszakákon tapasztalható csökkenése tehető felelőssé. E hormon fontos szerepet játszik a nappal és éjszaka ritmusának fenntartásában. Már csak arra kell rájönniük a kutatóknak, hogyan függ össze a melatonin a depresszióval.