![](/themes/vital_theme/images/ferdevonal_zold.gif)
A kutatás során 430 belga kisgyereket vizsgált meg Dr. Alfred Bernard, a Louvain Katolikus Egyetem vezető kutatója munkatársaival. A családi kórtörténet felmérése mellett folyamatosan figyelemmel kísérték a gyermekek egészségügyi állapotát és testmozgási szokásait.
![babaúszás, asztma, bronchiolitis babaúszás, asztma, bronchiolitis](https://www.vital.hu/files/images/i_babauszas-asztma-bronchiolitis.jpg)
Az eredmények szerint a rendszeresen úszó gyermekek körében a bronchiolitis (egy gyakori légzőszervi megbetegedés) előfordulása 36 százalék volt, míg a többieknél csak 24 százalék. A bronchiolitisen átesett, úszni járó gyermekek 15 százalékánál alakult ki asztma a későbbiekben, míg azoknál, akik jártak úszni, de a fertőzésen nem estek át, csak 4 százaléknál.
„Ez alapján nagyon valószínű, hogy az uszodák levegőjében lévő klórszármazékok növelik a bronchiolitis kialakulásának esélyét, ami pedig későbbi asztma és más allergiás megbetegedések kialakulásához vezethet” – nyilatkozta Dr. Bernard.
A medencék fertőtlenítésére használt klór az izzadsággal, nyállal és vizelettel keveredve olyan veszélyes anyagokat hozhat létre, amelyek a levegőbe jutva károsítják a légutakat. A veszély különösen azoknál a kisgyermekeknél nagy, akik családjában már előfordult szénanátha vagy más allergia – írják a kutatók a European Respiratory Journalban megjelent tanulmányukban.